La naviliera MSC perd la batalla per l’opacitat de l’adjudicació d’una terminal de contenidors del port de València
![Contenidors al Port de València.](https://static.eldiario.es/clip/d5289d0b-1c1f-403d-aad6-19271e52e471_16-9-discover-aspect-ratio_default_0.jpg)
Mediterranen Shipping Company (MSC) Terminal Valencia SA, la filial de la companyia naviliera suïssa, ha perdut la batalla per l’opacitat dels plecs de l’adjudicació d’una terminal de contenidors del port de València de l’anomenat Moll de Fangs, adossat al vell llit del riu Túria. La naviliera va recórrer contra l’acord del president de l’Autoritat Portuària de València, Aurelio Martínez, que autoritzava la Federació Valenciana d’Empresaris del Transport i la Logística a la consulta de tres contractes i una adjudicació sobre l’explotació de les terminals de contenidors. No obstant això, la secció cinquena de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJ-CV) ha desestimat el recurs, confirmant així la resolució d’Aurelio Martínez, i ha imposat 4.000 euros de costes judicials a la filial d’MSC.
La sentència considera que l’empresa no detalla “com i en quina mesura concreta” l’accés al procediment d’adjudicació danya els “interessos comercials, econòmics i estratègics” de la multinacional suïssa. L’entitat patronal va sol·licitar el document el 20 d’abril de 2021 pel fet de considerar que l’operativa terrestre de les terminals de contenidors provoca “esperes i paralitzacions de llarga duració” dels seus vehicles, cosa que repercuteix en la seua rendibilitat i en les seues obligacions comercials i legals.
Així doncs, per aconseguir els plecs de les condicions de les concessions administratives, l’entitat al·legava que hi ha mesures que les terminals de contenidors podrien adoptar per pal·liar els retards, com ara l’ampliació dels horaris de servei de recepció i lliurament o més dotació de maquinària i personal.
El 22 de juny de 2021, l’Autoritat Portuària de València va acordar concedir l’accés parcial a la informació sol·licitada. No obstant això, la filial d’MSC considerava que la sol·licitud de transparència era “abusiva” i retreia que la sol·licitud només es basava en la pretensió d’“obtindre més rendibilitat per als seus associats”, és a dir un “interés exclusivament privat”.
Informació “extremadament sensible”
A més, també s’escudava en el fet que el document “conté dades sensibles, estratègiques i secrets”. També tenia por que la Federació Valenciana d’Empresaris del Transport i la Logística obtinguera “informació econòmica i comercial extremadament sensible”.
La ‘desclassificació’ del plec també afectaria la competència entre els diferents operadors econòmics del port de València, argumentava MSC, que també sostenia que la sol·licitud no complia els requisits establits per la doctrina del Consell de Transparència i Bon Govern.
No obstant això, la secció cinquena de la sala contenciosa administrativa del TSJ-CV considera que la multinacional suïssa no concreta les “referències fàctiques palpables” que indiquen en quina mesura l’accés al document pot danyar els seus interessos comercials, econòmics i estratègics. “L’important era provar, de manera precisa, la mesura singular d’aquesta afectació”, recorda la sentència.
La sentència desestima el recurs contra la decisió de l’Autoritat Portuària de València i imposa 4.000 euros en costes judicials a MSC (la meitat per a l’Administració de l’Estat i la resta per a entitat patronal). La sentència, que no és ferma, és susceptible de ser recorreguda davant el TSJ-CV o davant el Tribunal Suprem.
0